James S. Holmes (1988) kirjoitti vuonna 1972 kääntämisen ilmiöihin keskittyvän tieteenalan nimeä ja luonnetta tarkastelevan tutkielman, jossa hän hahmotteli deskriptiivisen käännöstieteen [Descriptive Translation Studies] prosessikeskeisen suuntauksen, jota hän kutsui nimellä kääntämisen psykologia (the psychology of translation). Holmesin (1988: 72) mukaan kääntämisen psykologian tavoitteena on tutkia kääntämisen prosessia tai toimintaa, ja tutkimuksiin lasketaan mukaan myös systemaattiset laboratoriotutkimukset.
Lähteet
Abdallah, Kristiina
Alves, Fabio, Pagano, Adriana, Neumann, Stella, Steiner, Erich & Hansen-Schirra, Silvia
Bayer-Hohenwarter, Gerrit
2013 “Triangulating translational creativity scores. A methodological study in translation process research.” In Tracks and Treks in Translation Studies. Selected papers from the EST Congress Leuven 2010:, Catherine Way, Sonia Vandepitte, Reine Meylaerts & Magdalena Bartlomiejczyk (eds), 63–85. Amsterdam/Philadelphia: John Benjamins. TSB![Google Scholar](https://benjamins.com/logos/google-scholar.svg)
Chesterman, Andrew
De Groot, Annette M. B.
Ericsson, K. Anders
Göpferich, Susanne, Bayer-Hohenwarter, Gerrit, Prassl, Friedrike & Stadlober, Johanna
Holmes, James S.
Hubscher-Davidson, Séverine
Jääskeläinen, Riitta
Jones, Francis R.
Kenesei, Andrea
Kiraly, Donald
Kolb, Waltraud
Kussmaul, Paul
Leppihalme, Ritva
Levý, Jiří
Malmkjaer, Kirsten
PACTE
2011 “Results of the validation of the PACTE translation competence model: Translation problems and translation competence.” In Methods and Strategies of Process Research. Integrative approaches in Translation Studies, Cecilia Alvstad, Adelina Hild & Elisabet Tiselius (eds), 317–343. Amsterdam/Philadelphia: John Benjamins. ![DOI logo](https://benjamins.com/logos/doi-logo.svg)
![Google Scholar](https://benjamins.com/logos/google-scholar.svg)